Upload
alina7anca
View
133
Download
13
Embed Size (px)
DESCRIPTION
doc
Citation preview
Olimpiada 2012: Ce cuprinde meniul sportivilorColaborator Extern / 04 Jul 2012 08:20 Salveaza PDFPrintEmail0 comentarii211 accesari
Unii trebuie să mănânce în cantităţi mari, alţii în cantităţi mici. Unii trebuie să fie foarte atenţi ce aleg să pună în farfurie, alţii ignoră cu desăvârşire această restricţie. Dar pentru toţi sportivii olimpici, dieta este o chestiune crucială şi importantă, care nu trebuie neglijată. Acest lucru are o explicaţie – fiecare corp ateltic, fie că este robust, fie că este fragil, este o maşinărie care cere combustibil specific pentru a da cel mai bun randament.
Autor: Anca Murgoci
Profesorul Alvaro Garcia-Romero Perez, de la Universitatea Europeană din Madrid a spus că în ceea ce priveşte dieta „nu există o formulă specială pentru toţi sportivii”.
Sportivii care mănâncă mult
Este cunoscut cazul înotătorului Michael Phelps, câştigător a 16 medalii olimpice, care consumă zilnic 12.000 de calorii (de cinci ori mai mult decât cantitatea recomandată). Profesorul Garcia-Romero spune că este totuşi o exagerare. Cu toate acestea, există sporturi de rezistenţă care cer cantităţi mai mari de alimente comparativ cu un om normal. „Vorbim aici despre maraton, triatlon, nataţie sau ciclismul. Acestea se caracterizează printr-o cerere mai mare de energie. Sportivii trebuie să consume suficienţi carbohidraţi pentru a avea multă energie”, spune profesorul Marcia Onzari, de la Universitatea din Buenos Aires. În această categorie intră cerealele, orezul, ovăzul, porumbul, cartofii sau făina.
Sportivii care mănâncă puţin
În această categorie intră sportivii din categoria grea, cum ar fi boxerii şi cei care practică arte marţiale, dar şi înotătorii sau gimnaştii. Pentru toţi aceştia, controlul greutăţii este fundamental şi îl poate pune pe sportiv sub o mare presiune faţă de hrană. Potrivit BBC Mundo, practicanta de Taekwondo (o artă marţială coreeană, faimoasă în special pentru loviturile înalte cu piciorul) Nuc Takar are o dietă zilnică de 1500 de calorii, cu 500 mai puţin decât media recomandată pentru o femeie. Profesorul Garcia-Romerp spune că nu este etic să supui un atlet la un regim strict de alimentaţie: „nu este normal. Înainte de a fi atlet, vorbim despre un om. Trebuie să ne gândim ce se întâmplă cu aceşti oameni în viaţa de zi cu zi, nu doar că sunt sportivi şi trebuie să câştige medalii”.
Sportivii care au un regim specific
Aici sunt încadraţi sportivii de rezistenţă, cum ar fi halterofilii sau aruncătorii de ciocan. În cazul lor se cere creşterea cantităţii de energie din alimentaţia lor pentru a mări masa musculară, care cere
proteine, creatină şi diferite suplimente. Profesorul nu este de acord cu această dietă şi spune: „dacă o persoană consumă proteine timp îndelungat este posibil să aibă probleme renale şi hepatice”. Există unii atleţi care consideră că anumite alimente sunt cheia succesului în menţinerea vitalităţii. Un caz celebru este cel al maratonistei chineze Wang Junxua, a cărei dietă includea viermi, ciuperci şi supă de broaşte ţestoase. Maratonisul Michael Arnstein consideră că singurele care îi dau energie sunt fructele.
Sportivii care mănâncă ce vor
În timp ce unii atleţi au regimuri foarte stricte, alţii spun că mănâncă tot ce îşi doresc. Atletul american Tyson Gay consumă 230 grame de proteine, 208 grame de carbohidraţi şi 70 grame de grăsimi zilnic. Înotătorul american Ryan Lochte: „nutriţia este ultimul lucru de care mă preocup. Am mâncat şi la McDonald s aici. Cred că lucrul acesta m-a şi ajutat”, a declarat în timpul Jocurilor Olimpice de la Pekin din 2008. Atleta Jessica Ennis spune că: „toată lumea îmi recomandă să ţin o dietă strictă, dar nu este cazul. Mănânc şi salate sau fructe, dar şi ciocolată. Atleţii mănâncă normal”.
Aşadar nu este o reţetă specială pentru a obţine succesul olimpic. Potrivit specialiştilor, bunul-simţ ar trebui să fie model în păstratea sănătăţii pe termen lung. Practic, sportivii trebuie să aibă măsură atunci când mănâncă, dar să nu îşi refuze un desert, atunci când este cazul.
Mic dejun 30% - 1350 calorii
Cafea filtru : 200 ml / 71 caloriiZahar tos : 25 g / 102 caloriiUnt : 30 g / 240 calorii Branza topita : 25 g / 79 calorii Gem de caise : 25 g / 75 calorii Ochiuri cu smantana la ceasca : 130 g / 437 calorii Ciocolata cu lapte : 30 g / 171 calorii Paine alba : 60 g / 175 calorii
Dejun 50 % - 2250 calorii Clatite umplute cu carne de pasare : 125 g / 373 calorii Crema de legume : 250 ml / 242 calorii File de salau pane : 120 g / 463 calorii Muschi de vaca a la Mures : 230 g / 778 calorii Salata verde : 100 g / 110 calorii Crema de zahar ars : 600 g / 163 calorii Paine intermediara : 50 g / 121 calorii
Cina 20% - 700 calorii
Budinca de creier si sos de smantana : 220 g / 525 calorii Placinta cu mere : 120 g / 133 calorii Paine intermediara : 242 calorii
De peste 4500 de ani succesul sportivilor depinde de aceiasi factori si anume contractia
musculara,coordonarea intre sportivi si antrenor si o corecta dieta alimentara.
Unul din cele mai importante aspecte nutritionale privind activitatea
sportiva,recunoscut inca din timpul competitiilor din Grecia antica este
reprezentat de nevoia crescuta de energie.
Activitatiile fizice din antrenamente si concursuri cresc costul energetic zilnic cu 500 pana la 1000 Kcal pe ora in functie de gradul de antrenament,durata,timpul si intensitatea
efortului. Din acest motiv el trebuie sa-si satisfaca
nevoile energetice prin cresterea consumului alimentar in vederea atingerii echilibrului
dintre aportul zilnic de alimente si consumul energetic.
Acest aport alimentar crescut trebuie realizat cu multa grija atat privind elementele
macronutriente cat si elementele micronutriente lucru care nu este intotdeauna
usor de facut. Alimentatia sportiva-Principii
Alimentele Prin aliment se intelege orice produs care
introdus in organism,serveste la mentinerea proceselor sale vitale,asigurandu-i cresterea si refacerea celulelor precum si activitatea
depusa,contribuind la intarirea ei. Alimentele sunt alcatuite dintr-o serie de
substante sau factori nutritivi. Din punct de vedere al rolului pe care il
indeplinesc in organism,acestea se impart in doua grupe:
A: -Energetice(sau calorice) B: -protectoare(sau de intretinere)
Din grupa "A" fac parte glucidele si lipidele.Grupa B poate fi divizata in doua subgrupe: B1.protectoare,cu rol plastic(de refacere)in care intra protidele si unele saruri minerale:
Ca,P,No,Cl,K,etc. B2. Protectoare cu rol catalitic(de reglare) in care intra vitaminele,unele saruri minerale si
apa. Sub aspectul importantei lor in alimentatie
substantele alimentare pot fi divizate in doua grupe: esentiale si neesentiale.
Cele esentiale nu pot fii elaborate in organism pe masura necesitatilor si trebuie
furnizate din modul extern. Cele neesentiale pot fi sintetizate in
organism pe seama altor trofine. Organismul are nevoie de alimente pentru
cresterea si refacerea celulelor,pentru acoperirea cheltuielilor energetice,pentru a
nu fi nevoit sa-si consume rezervele. Aceasta energie ii este necesara atat
pentru satisfacerea functiilor vitale si pentru adaptarea la conditiile mediului extern,cat si
pentru activitatea pe care o depune,la care se adauga,in cazul sportivilor,cheltuiala energetica din timpul pregatirii si al
competitiilor.
In functie de nevoile energetice ale organismului se poate vorbi de un
metabolism bazal si un metabolism de efort. Alimentatia sportivilor trebuie sa asigue
urmatoarele: -necesarul energetic bazal
-necesarul reclamat de termoreglare din ratia zilnica
-necesarul reclamat de actinea dinamica specifica alimentelor
-pierderi energetice regulate din prepararea alimentelor
-necesarul energetic in procesul de crestere
-deficit de asimilatie -necesarul energetic ce decurge din
activitatea sportiva zilnica -necesarul energetic pentr 929e414j u
activitatea intelectuala,scolara,profesionala -deficit de asimilatie
-necesarul energetic pentr 929e414j u cheltuieli energetice neprevazute,cum ar fi boala sau existenta unui mediu stresant. Asa cum s-a aratat in diferite lucrari de
specialitate alimentele pot influenta compartimentul psihomotor
sportiv.Tulburarile in nutritia azotata pot produce dereglari in emotivitate de tipul
tristetei,apatiei,prin actiunea centrala a aminoacizilor aminati.
De asemenea administrarea acidului glutamic are ca efect I crestere a activitatii
psihice si mentale,ca si ameliorarea performantei musculare.
Deficitul de vitamina B1 determina tulburari de tip emotivitate crescuta,depresie,lipsa de
coordonare,afectari ale formei fizice. De aceea respectarea regimului de viata
si a regimului alimentar in tot timpul antrenamentului si mai ales in perioadele de
concurs,reprezinta un factor de baza care conditioneaza pregatirea organismului la un
nivel cat mai ridicat si realizarea unor performante superioare,in continua crestere.
Ratia Alimentara Sportiva Principii de alcatuire
Sau descris mai multe tipuri de ratii alimentare,si anume:
-Ratia alimentara in perioada pregatitoare sau de antrenament
- Ratia alimentara in perioada de competitie sau de concurs
- Ratia alimentara de refacere sau tranzitie
Deoarece sportivul nu se poate mentine in forma tot anul in cursul unui proces de
antrenament anual,particularitatile fiziologice ale fiecarei faze de efort impugn niste cerinte
nutritive diferite: de baza , alimetatia precompetitionala,alimentatia competitionala
si post competitionala.1. Alimentatia de baza trebuie sa asigure
necesitatile energetice si nutritive pe termen lung.
In folosirea regimului alimentar trebuie sa se tina cont de:
-caracteristicile efortului in funtie de ramura sportiva
-conditiile de mediu -valoarea alimentelor
-activitatile profesionale suplimentare 2. Regimul alimentar in perioada
precompetitionala cauta sa satisfaca conditiile optime pentru competitie. 3. Regimul alimentar in perioada
competitionala priveste alimentatia dinaintea startului competitie.In aceasta faza este
important sa se evite erorile nutritive pentru a nu anula intreaga pregatire pentru
competitie. 4. Regimul alimentar in perioada de
refacere,vizeaza prin inlocuirea rapida a
substantelor nutritive utilizate,sa scurteze perioada de refacere.
In concluzie,in alcatuirea ratiilor trebuie sa se tina cont de:
-Dieta alimentara trebuie sa contina produse din toate grupele alimentare in
procente calorice; -In interiorul aceleiasi grupe se pot face
substituiri izocalorice,tinand cont de preferintele sportivului;
-Se va cauta ca la fiecare masa sa existe produse atat din regnul animal cat si din cel
vegetal;
Dieta alimentara corectiva la sportive
Dieta este un regim alimentar
special,recomandat in caz de boala,pentru pastrarea sanatatii sau scaderea greutatii
corporale. Termenul de "corectiva" vine din francezul
"correctif",si inseamna "ceea ce indreapta ceva".
Dieta corectiva este dieta care indreapta starea de sanatate la sportive.
In urma eforturilor fizice intense si repetate pot aparea in organismul unor
sportivi tulburari organice sau metabolice care sa prejudicieze starea de sanatate si sa
produca unele Imbolnaviri sau stari patologice care impun intreruperea activitatii
fizice o anumita perioada de timp. In aceasta situatie poate interveni dieta alimentara cand medical sportiv prescrie un
regim alimentar adecvat care alaturi de tratamentele medicamentuase sau
fizioterapice sa corecteze starile patologice si sa refaca sanatatea sportivilor.
Tipuri frecvente de tulburari in care se recomanda o dieta de corectie Unele dintre cele mai frecvente tulburari
intalnite in practica medico-sportiva si carora li se recomanda mijloacele de corectie printr-
o dieta corespunzatoare sunt: 1.Tulburarile osoase,musculare si
tendinoase 2.Tulburarile digestive
3.Tulburarile intestinale 4.Tulburarile infectioase 5.Tulburarile metabolice
6.Tulburarile toxice
Tulburarile osoase,musculare si tendinoase: In aceasta categorie intra: a)Fracturile datorita oboselii:
-apar de obicei la tinerii corpolenti care depun eforturi prea mari.Din punct de vedere
dietetic se va urmarii scaderea in greutate,printr-un regim alimentar adecvat.
b)Leziunile musculare si tendinoase: -acestea sunt frecvente la sportive atat la
antrenamente cat si in concursuri. Elongatia este cea mai frecventa si
corespunde unei tensiuni brutale a muschiului,care irita miofibrilele fara a altera
integritatea lor anatomica. Clacajul corespunde unor rupturi a catorva miofibrile,insotite de durere vie si impotenta functionala.La palpare se simte un mic punct
dureros si un nodul datorat hematomului. Ruptura musculara este o leziune mai
serioasa datorita rupturii fasciculelor,durerea este intensa membrul este umflat iar la
palpare se evidentiaza un hematom voluminos.
Ruptura tendinoasa frecventa este cea a tendonului lui Achile.Apare o durere vie si
impotenta functionala totala.Originea acestor leziuni consta intr-o contractie brutala si o
tensiune intensa.In alimentatie se foloseste o
ratie cu proteine de origine animala,se prescrie o dieta compusa din:
-mic dejun:lapte cu cereale,ceai indulcit,biscuiti cu dulceata de caise
-pranz:salata de rosii,vitel la cuptor,cartofi fierti la cuptor,gris cu lapte cu sos
caramel,pere. -gustare:un pahar cu lapte degresat
indulcit,si biscuiti. -cina:supa de legume cu orez,omleta de
albus cu branza de vaci,orez cu lapte,fructe.
c)Crampele musculare -se datoreaza de obicei unei
subalimentatii sau unei alimentatii montone si sarace in vitamine hidrosolubile in special B
si C.In cele mai multe cazuri administrarea vitaminelor hidrosolubile le face sa dispara,se
recomanda urmatorul regim alimentar: -mic dejun:1/4 litru lapte,20g zahar,50g
branza 100g paine neagra,30g unt. -gustare:1/4 litru iaurt
-pranz:150g friptura,100g cartofi,100g unt.50g paine,fructe.
-gustare:250g gelatina cu lapte,15g zahar -cina:2 oua,50g sunca,50g paine.
Tulburarile Digestive
Sunt destul de frecvente la sportivi tocmai de aceea ne vom opri asupra celor mai
insemnate: a)tulburarile esofago-gastrice,se datoresc
greselilor de igiena alimentara(alimente masticate prost si amestecate cu saliva si
ingerarea de lichide in timpul mesei)stomacul cauta sa faca fata prin cresterea secretiei
care duce la instalarea gastritei hiperadice cu o digestie incetinita regurgitari acide si arsuri
retrosternale.Alimentele nemestecate cu saliva scapa de sub influenta unor enzime iar
rezultatul este ca alimentele nedegradate ajung in jejun si ileon si produc fenomene de flatulenta,meteorism epigastric si senzatie de balonare.Remediul acestor tulburari consta in
evitarea ingerarii de lichide in timpul meselor,masticatie corecta si inceata.
Ratia tip pentru sportivii cu tulburari gastrice
Se recomanda: -sa se manance de 4-5 ori pe zi;
-sa se odihneasca inainte de masa 15 minute
-sa manance stand la masa lent iar masticatia sa fie corecta;
-sa nu bea in timpul mesei ci la sfarsitul ei;
-sa nu fumeze inainte sau in timpul meselor;
-in indispozitii sa se ia un biscuit si un pahar cu lapte; Se interzic:
-ciorbele de carne,supele de peste,supe conservate,branza fermentata,carne de
berbec,carne grasa,sarata sau afumata,pestele(gras,afumat,sarat,
conservat,prajit)sosurile si maionezele,painea calda proaspata,legumele uscate,fructele
uscate sau crude,dulciurile,cafeaua,vinurile,lichiorurile,ap
eritivele si mierea. Se indica urmatoarea dieta:
-mic dejun:lapte cu fulgi de ovaz,2 biscuiti sau paine prajita cu unt si jeleu,fructe,o ceasca de ceai slab;
-la ora 10:un iaurt sau un pahar cu lapte; -pranz:legume fierte cu ulei si
lamaie,carne slaba fripta,cartofi sau orez fiert,branza,compot;
-gustare:un pahar cu lapte sau suc de fructe,biscuiti;
-cina:legume fierte cu ulei si lamaie,carne sau peste slab,cu 2
oua,cartofi,si branza;
-la culcare:un iaurt sau un pahar cu lapte;
b)tulburari hepato-veziculare
-se cunosc functiile capitale pe care le joaca ficatul in lupta antitoxica,in eforturile
mari ca durata si intesitate pot aparea tulburari hepatice care trebuie cunoscute si
combatute.Acestea se manifesta prin: -durere in hipocondrul drept,cu o senzatie
de tensiune,congestie,iradiind,in regiunea scapulo-humerala dreapta si balonare
abdominala,cefalee migrenoida, oboseala, astenie, fragilitate musculo-tendinoasa (tendinite, intinderi, clacaje, crampe).
- Semne fizice: uscaciunea pielii, subicter, limbs saburala, urina mai colorata si
diminuata cantitativ.- Examenul clinic: pulsul lent, TA scazuta, ficatul marit in volum, sensibil la palpare, garguismente in abdomen. - Examenul de
laborator: testul de floculare perturbat; bilirubinemia totala crescuta, lactacidemia
dupa efort marita persistent (J. Diaz, S. Cuenco).
Cauzele acestor suferinte hepato-biliare sunt fie o insuficienta hepatica congenitala, mai
rar, fie un icter cataral contractat in tinerete la 18-20% din cazuri, dupa o hepatita virotica.
Se mai pot incrimina:. tulburarile neurovegetative printr-o emotivitate crescuta
sau frica, care produc dischinezii biliare si distonii sfincteriene, odiene, cu suferinta locala. Cauzele pot fi si toxice alimentare,
grasimile care incarca ficatul, sau cauze de tip doping care altereaza celula hepatica. In toate aceste cazuri se va prescrie un regim
de protectie hepato-vezicularA. Se vor interzice: bulionul de carne, supele de peste, ciorba concentrata, carnea de berbec, porc, carnea grasa, afumata, sarata, salamurile, pestele gras sarat sau afumat, maionezele,
fructele oleaginoase, varza, fasolea, spanacul, macrisul, usturoiul, ceapa,
produsele de patiserie, cremele, bauturile, vinul alb, berea, aperitivele, alcoolul.
In cantitati mici se pot folosi: 10 g unt, 20 g ulei, 30 g margarine, oua de doua ori pe
saptamana, morcovi, mazare, rosii, legume uscate, prune, ananas, banane, fragi si
laptele, daca este bine tolerat.Exemple de meniuri:
- Mic dejun: cafea de orz cu lapte, unt 1-2 lingurite, 3-5 lingurte miere, paine prajita.
- La ora 10: iaurt, paine prajita.- Pranz: bulion de legume cu gris, pasare rasol, cartofi fierti in sare, morcovi, salata
verde, gelatina Cu branza de vaci. - La ora 17: cafea cu lapte sau iaurt si biscuiti.
- Cina: crema de legume, carne rece sau muschi de vaca la gratar, cartofi fierti cu unt,
compot de piersici.- Mic dejun: lapte cu fulgi de ovaz, ceai dulce, biscuiti. - La ora 10: crema de branza de vaci,
Paine, mere.- Pranz: supa de legume cu orez, vitel la
cuptor Cu spaghete in sos tomat, budinca de gris cu sos caramel.
- La ora 17: lapte, biscuiti, miere.- Cina: taitei cu telemea, salata de rosii,
crema de vanilie cu fructe zaharisite.c) Tulburarile intestinale. Destul de frecvente,
aceste tulburari pot scoate sportivul din forma si din concurs.
- Staza ileo-colica: constipatie, meteorism abdominal, limbs saburala, greutate
epigastrica, digestie incetinita, cefalee, migrene, vertij, greturi, oboseala fizica si
intelectuala si uneori stari depresive.- Colita: dreapta, stanga sau difuza, de
fermentatie sau putrefactie. Ea se datoreaza unei: constipatii combatute prin abuz de
laxative, unei greseli in alimentatie sau unei parazitoze (amibioza, lambliaza, tricocefaloza etc.). Se manifesta prin diaree alternand cu
constipatie, dureri abdominale, balonari
etc.,care pot avea repercusiuni clinice foarte diferite, de la oboseala fizica si intelectuala la
astenie, anxietate, dureri musculare si articulare etc., care pot scoate sportivul din
forma. Dieta tip pentru
sportivii cu tulburari intestinaleSe interzice consumarea: ciorbelor de carne,
supelor de peste. ciorbelor concentrate, laptelui, branzeturilor fermentate, carnii de
berbec, porc, afumata, sarata, grasa, mezelurilor, maionezelor, legumelor verzi si
uscate, painii proaspete, ciocolatei, inghetatei, cremelor, bauturilor: vin, bere,
alcool, aperitive, cidru, ape gazoase.Se va folosi meniul:
- Mic dejun: ceai sau cafea indulcita, biscuiti cu unt, suc de afine, citrice.
- Pranz: ciorba a la grec, carne la gratar, cartofi cu unt, brans, un fruct copt, biscuiti.
- Gustare: ceai putin indulcit, 1 iaurt, biscuiti.- Cina: supa de legume pasate, carne sau
peste slab, cartofi, iaurt, suc de citrice.Acest meniu contine 15% protide, 30% lipide si 51% glucide, avand o valoare calorica de 3
200 calorii.In diareea de fermentatie se va da:
- Mic dejun: ceai de menta, unt, telemea, paine alba prajita. - Ora 10: tartine cu unt si
peltea de afine.- Pranz:supa de oase cu galuste de gris si
friptura inabusita cu pireu de morcovi si unt, paine prajita.
- Ora 17: ceai de macese, pesmeti.- Cina: supa de carne degresata, sunca slaba,
paine alba. prajita, budinca de orez.In diareea de putrefactie se va da :
- Mic dejun: ceai cu zahar, paine cu unt si peltea.
- Ora 10: 250 g iaurt.- Pranz: supa mucilaginoasa de gris cu unt,
budinca de cartofi Cu branza de vaci, compot. - Ora 17: ceai de musetel cu pesmet.
- Cina: supa creama de zarzavat cu crutoane, pilaf cu unt, gelatina cu visine.
d) Tulburarile rectale. In constipatiile ocazionale, datorate deplasarilor lungi, in
momentul competiiei poate aparea o dischezie cu constipatie, care trebuie sa fie
combatuta prin supozitoare de glicerina, utilizate cu atentie pentru a nu produce
tulburari.Se va folosi meniul urmator :
- Mic dejun: lapte, paine neagra si dulceata.- Ora 10: 250 g iaurt cu zahar, paine neagra.
- pranz: supa de rosii, varza cu came si smantana, fructe de
sezon.- Ora 17: 250 g iaurt, fructe.
- Cina: omleta cu salata (rosii, ardei, castraveti), budinca cu gris, salata de fructe,
- La culcare: ceai de macese.In cazul hemoroizilor, frecventi la sportivi (ciclism, calarie, atletism etc.), care pot
produce crize dureroase si sangerari in timpul scaunelor, se va prescrie pe langa medicatia
antihemoroidala si un regim de protectie intestinala.
e) Starile alergice. Alergiile se intalnesc si in mediul sportiv si se datoreaza fie digestiei
incomplete a alimentelor, mecanica (tahifagie, masticatie incompleta etc.) sau
chimica (anaclorhidrie, insuficienta secretorie a glandelor digestive etc.), care favorizeaza absorbtia unor compusi incomplet degradati,
fie unei hipersensibilizari a organismului. Alimente alergizante pot fi: pestele,
crustaceele, icrele, ouale, laptele, carnea de miel, graul si derivatele, ciocolata, cacaua,
rosiile, cartofii, ceapa, fragii, capsunile, caisele, prunele etc. 0 deosebita importanta o prezinta identificarea alergenului prin testare
cutanata, test alimentar sau dieta de eliminare a alergenului si luarea masurilor de
desensibilizare aorganismului. Se va institui cateva zile un regim de cruditati (37 zile), dupa care se va imbogati treptat si variat
alimentatia. Inainte de masa, cu 45-50 min, se va lua 1 g de peptona.. Se vor evita alimentele presupuse ca alergizante. Tulburarile Infectioase
In mediul sportiv cele mai frecvent intalnite sunt: cariile dentare, afectiunile cailor respiratorii superioare, furunculoza.
a) Cariile dentare.Se stie ca o alimentatie saraca in lapte si
branzeturi duce la o insuficienta de aport a calciului, dezechilibru fosfo-calcic, iar o carenta in vitaminele B si C si o ratie
hipoproteica la o carenta in fluor. Alti autori considera ca o ratie bogata in glucide pure
(zahar, bomboane, dulceturi) poate sa produca carii prin cresterea aciditatii mediului
bucal, care predispune la dezvoltarea micrococusului acidofil si deci a gingivitelor,
cat si a fermentatiei glucidice din spatiile interdentare, mai ales dupa mesele dinainte
de culcare.La tineri si adolescenti, alimentatia bogata in hidrati de carbon, carentata in vitaminele B si
C, poate fi o cauza cariogena, mai ales in timpul efortului fizic, cand se impune o
alimentatie echilibrata. De asemenea se recomanda fluorizarea apei.
b) Infectile cailor respiratorii superioare.In practica medico-sportiva intalnim frecvent rinofaringite, angine si bronsite, mai ales in
sezonul umed si rece. 0 parte din acestea se datoresc atat deficientelor in respiratie, cat si carentelor vitaminice in alimentatie. Remediul
consta in invatarea sportivilor sa respire corect, inspiratie pe nas si expiratie pe gura
in timpul eforturilor, si o vitaminizare corespunzatoare prin alimentatie, pe langa
medicatia de rigoare.c) Furunculoza.
Infectie frecventa la sportivi (ciclism, calarie,lupte,atletism),furunculoza s-ar datora unei denutritii, in special lipsei vitaminelor B si C. In plus poate interveni o iritatie locala tegumentara, o transpiratie accentuata, o
macerare a pielii, cat si o modificare a secretiei hormonale. In efort are loc o
hipersecretie suprarenala, cu cresterea nivelului de cortizol, cu efecte
antiinflamatorii; in caz de dezechilibru acest nivel scade si pot aparea unele infectii. In
consecinta se vor lua masuri pentru eliminarea cauzelor de iritatie locale: o buna igiena tegumentara, spalare cu apa si sapun neutru dupa fiecare antrenament sau meci;
scaderea aportului de glucide la 45-50 % din ratia totala; o ratie proteica de origine
animala echilibrata; depistarea tulburarilor metabolice ce pot produce un dezechilibru
(cresterea azotemiei, uricemiei si glicemiei); refacerea echilibrului psihologic, cunoscandu-se faptul ca furunculoza este o afectiune de
ordin psihosomatic; tratament medicamentos chirurgical si mai ales fizioterapic.
Tulburari Metabolice Si
Infectioase Aceste tulburarari imbraca aspecte foarte diferite. Ne vom opri numai asupra celor pe
care le consideram mai importante in practica medico-sportiva.
a) Insuficienta ponderala si cresterea in greutate.
Afectiunile acestea beneficiaza atat de un tratament medicamentos prin anabolizante,
cat si de o alimentatie bogata in principii alimentare, in special proteine (carne, lapte,
oua, peste etc.) si vitamine.Regim pentru insuficienta ponderala (3000
calorii)- Mic dejun: 1/4 litru lapte, 15 g zahar, 50 g
branza, 100 g paine, 30 g unt.- Ora 10: 1/4 litru iaurt.
- Pranz: 150 g carne, 100 g cartofi, 100 g unt, 50 g paine, salata cu ulei si fructe.
- Ora 17: 250 g gelatina cu lapte, 15 g zahar.- Cina: 2 oua moi, 50 g sunca, 50 g paine.
d) Tulburarile de metabolism prin pierdere de saruri minerale in urma efortului.
Este vorba de mineraluria de efort si pierderea de fosfati. Aceasta mineralurie
constituie un simptom al unui dezechilibru tranzitoriu la sportivi. Cristaluria de efort se manifesta prin pierderea de fosfati calcici si
amoniomagnezici prin urina si cresterea calciuriei peste 200 mg/l. Calciuria produce o fragilizare a osului, predispozitii la infectii si litiaza urinara. Eliminarea de saruri minerale sub forma de precipitat fosfatic corespunde
unei supracompensatii din partea organismului in lupta contra acidozei
rezultate in efortul muscular, cu tendinta de a normaliza rezerva alcalina prin mobilizarea ionilor alcalini si prin deperditia de apa ce determina hemoconcentratie. Organismul cauta sa elimine prin urina excesul alcalin
care perturba pH-ul sanguin. Pe de alta parte intervin aminoacizii urinari impreuna cu calciul, ca si chelatori solubili. In cazul carentei in vitamina A tulburarile se
accentueaza. Ca atare, la atletii la care se constata frecvent in efort o cristalurie, se va
prescrie o alimentatie bogata in apa (pentru a evita alcaloza de supracompensatie), in acizi aminati (pentru a se elimina calciul sub forma
precipitate) si in vitamina A. In caz contrar vom prescrie o alimentatie acidifianta. Regim
in mineralurie (alimentele folosite):- Alcalinizante: lapte, zahar, rosii, morcovi, salata, caise, portocale, cartof mere, pere,
banane.- Acidifiante: came, oua, unt, ciocolata, ficat,
peste, branzeturi, orez, cereale regim alimentar acidifiant:
- Se interzic: supele de legume, laptele, cartofii, legumele verzi, varza, fructele
proaspete, dulciurile, sucurile de fructe, pra-jiturile.
- Se admit: carnea, pestele, branzeturile, painea, cerealele si apele mineral acidifiante.
e) Albuminuria de efort.Se cunoaste faptul ca la sportivi, dupa
eforturi intense, apare albuminurie de 3-4 g, asociata cu hematurie microscopica si cilindrurie Aceasta nu inseamna insa o
nefropatie, ci se datoreaza tulburari mecanismului de reglare a presiunii osmotice
si a pH-ului plasmei sanguint in timpul efortului, disparand dupa 24 de ore.
Vor fi luate masuri in ceea ce priveste antrenamentele, in sensul de a fi progresive,
cit si masuri dietetice - o alimentatie bogata in proteine animale, necesare repararii tesuturilor si celulelor. Se va asigura la sfarsitul perioadei de antrenament o
alimentatie bogata in protide de origine animala (oua, lapte, branzeturi, came, peste),
fara a depasi 15% din aportul caloric total.0 alta forma de albuminurie de efort este
hemoglobinuria marsaluitorilor; ea cunoaste aceleasi masuri terapeutice si dietetice.
f) Hipoglicemia.Observata la marsaluitori, maratonisti si
schiori fondisti, vom insista numai asupra celei datorate unei hiperinsulinemii
functionale, care apare la praz sau dupa-masa, in perioada de antrenament sau in
repaus, cand alimentatia este dezechilibrata. Clinic, sindromul hipoglicemic se manifesta
prin astenie marcata ce apare brusc, asociata cu obnubilare, anxietate, paloare, transpiratii. Acest sindrom se amelioreaza in decubit, la ingestie de zahar sau la administrare i.v. de
glucoza. Valoarea glicemiei scade mult : 0,85-0,40 g/100 ml. In producerea hipo-glicemiei se incrimineaza pancreasul, instabilitatea
neurovegetativa si o defectuoasa reglare a neoglicogenezei.
Recomandam urmatorul meniu :
- Mic dejun: o ceasca de ceai sau cafea fara zahar, sunca, 25 g branza.
- Ora 10,50: o portie de carne rece, fripta, 1 ou tare si 25 g branza.
- Pranz: o masa obtinuta cu ratie glucidica normala.
- Ora 16: o ceasca de ceai, 25 g branza, sunca, 1 ou.
- Cina: o masa obisnuita cu aport glucidic normal.
Asteptand declansarea sindromului, se va bea preventiv apa sau ceai
cu 15-20 g zahar sau alte alimente dulci (miere, bomboane, dulceata, biscuiti etc.).
La sportivi s-au descris si fenomene de glicozurie, dupa efort, datorate unei hipersecretii adrenalinice in urma
hiperactivitatii musculare. Ea nu are semnificatie patologica si dispare in cateva
ore. Concluzii
Alimentatia este un factor de baza in conrectarea diverselor tulburari organice cat
si a diferitelor perioade de antrenament. Dieta alimentara trebuie sa contina
produse din toate grupele alimentare in procente calorice bine calculate,cautand sa
existe produse atat din regnul animal cat si din cel vegetal.
Deoarece sportivul nu se poate mentine in forma in cursul unui proces de antrenament anual,particularitatile fiziologice ale fiecarei faze de efort impun cerinte nutritive diferite astfel incat alimentatia sa fie echilibrata si
adaptata fazelor de pregatire.Alimentatia de baza trebuie sa asigure necesitatile
energetice si nutritive pe termen lung; alimentatia precompetitionala stabileste conditiile optime pentru competitie iar
alimentatia competitionala priveste regimul alimentar dinaintea startului competitiei si din timpul comtetitiei.Ea trebuie adaptata pentru a se evita erorile nutritive. Alimentatia post
competitionala vizeaza scurtarea perioadei de refacere.
Dar toate aceste ratii alimentare trebuiesc adaptate in funtie de organismul fiecarui sportiv si de tulburarile organice existente,pentru a obtine un randament
optim in intreaga pregatire sportiva. In concluzie alimentatia rationala ramane
unul dintre factorii care contribuie la mentinerea sanatatii si la realizarea
performantelor la sportivi. Argumentare
Am ales lucrarea de fata considerand ca dieta alimentara corectiva este unul dintre cei
mai importanti factori in mentinerea si promovarea sanatatii sportivilor,cat si in
optimizarea randamentului sportiv. Lucrarea cuprinde informatii despre
alimentatia sportivilor-date generale,dieta alimentara corectiva si diferite patologii in care se aplica ratii alimentare corective.
Lucrarea intereseaza in egala masura pe antrenori cat si pe sportivii de performanta.
Bibliografie
- Rinderu E.T. , Alimentatia Sportivului-Interelatii Teoretice si Practice, Editura
Universitatii din Craiova,1999.- Rinderu E.T. , Ionescu M.A. , Alimentatia si
Medicatia in Efortul Sportiv , Editura Universitaria Craiova , 2004.
- Rinderu E.T. , Cataneanu S. , Shaoo M. , Rolul Alimentatiei si Medicatiei Sustinatoare
de Efort in Imbunatatirea Performantei; Simpozion International , Universitatea din
Pitesti , pag.125-129 , 1997