Upload
lawson
View
105
Download
0
Embed Size (px)
DESCRIPTION
Varför är tidig upptäckt och intervention i arbetslivet viktigt, vem och vad vinner vi på det ? Stolpar vid beroendeseminarium 14 resp. 15/3 2013. Gerhard Larsson. En bakgrund – mina intryck o förslag från Missbruksutredningen 2009- 11, som :. - PowerPoint PPT Presentation
Citation preview
G.L. 1
Varför är tidig upptäckt och intervention i arbetslivet viktigt,vem och vad vinner vi på det?
Stolpar vid beroendeseminarium 14 resp. 15/3 2013
Gerhard Larsson
G.L. 2
En bakgrund – mina intryck o förslag från Missbruksutredningen 2009- 11, som:
• Såg över den samlade svenska missbruks- och beroendevården med målsättningen att skapa en kunskapsbaserad vård som utgår från individens behov. Särskilt tydliggöra kommunernas och landstingens ansvar och överväga behovet av att förändra ansvarsfördelningen mellan huvudmännen.
• Även staten som utförare av kriminalvård, polisen (LOB) och av tvångsvård (SiS) ingår liksom ideella och frivilligorganisationers insatser inom området.
• Alkohol, narkotika, läkemedel och dopning
• Frivillig vård och tvångsvård
• Fem lagstiftningar prövades: SoL, HSL, LVM, LPT samt LOB
Förslagen las fram till regeringen försommaren -11. Därefter remissbehandling till jan. -12. Prop. med vissa förslag senare i vår.
G.L. 3
Andra arenor/referenser för min del
• Grundare o koncernchef för Samhall med bl.a. 5 – 10 000 anställda med beroendeproblematik
• Ordf. för dåvarande arbetsmiljöfonden• Att som statssekreterare utarbeta prop. för alltjämt gällande
sociallag, SOL, och dito för sjukvården, HSL• Ordf. på olika regeringars uppdrag för bl.a. landets första
Narkotikakommission, Rehabiliteringsutredningen, Översynen av företagshälsovården m.m.
• Ordf. för olika varuproducerande företag, men även stiftelser/företag inom välfärdsområdet, som en större psykologrådgivning, dito med psykiatrimottagningar samt S: t Görans sjukhus, Sophiahemmet m.fl.
G.L. 4
Missbruket är stort och ökar! Missbruksutredningens kartläggningar visar
• (Riskbruk alkohol 1 000 000)
• Alkoholberoende 330 000
• Läkemedelsberoende 65 000
• (Riskbruk narkotika 77 000)• Tungt narkotikamissbruk 29 500
• Dopning (regelbundna brukare) 10 000
Samsjuklighet är vanligt förekommande (30-50 % av vårdsökande för missbruk har även annan psykisk sjukdom)
• Tungt alkoholmissbruk upp 20% på 10 år• Tungt narkotikamissbruk upp 15% på 10 år
Totalt blir det nu nästan 500 000 med missbruk/beroende. Av dessa är bara 100 000 kända av socialtjänst/sjukvård = stort dolt missbruk (4 av 5)
G.L. 5
Några karakteristika om dagens missbruks-o beroendevård i Sverige
• Ett delat åtagande mellan sjukvård o socialtjänst med ofta otydliga roller över landet
• Vissa landsting har särskilda beroendemottagn, många kommuner erbjuder psykosocial behandling,
• Begränsade läkarinsatser., ex. knappt 20 000 av 330 000 med alkoholberoende och 40 % av opiatmissbrukarna erbjuds läkemedelsbehandling.
• Två parallella tvångslagar (LVM o LPT)• C:a 300 behandlingshem, (80 % privata el. ideella org.)• Samsjukliga (40-50% av alla) får mycket sällan behandling
samtidigt
G.L. 6
Arbete och försörjning – viktigtför bryta ett beroende, men med problem• Personer med begynnande beroendeproblematik
tenderar lättare än andra att ”glida ut” från arbetsplatsen• Samtidigt har de svårare att på nytt få anställning• Målgruppen har sämre tillgänglighet än andra grupper till
de generella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna samtidigt som de särskilda åtgärderna når en allt mindre del av målgruppen.
• Få sjukskrivs på grund av beroende (1,5 % av alla sjukskrivna jämfört med att 30 – 40 % av sökande till sjukvården har beroendeproblem)
G.L. 7
Några effekter av dagens förhållanden
• I åtta av tio våldsbrott är droger inblandade• 75 % av de intagna i våra fängelser har el. haft drogproblem• 2 500 dör årligen direkt kopplat till droger• Endast 100 000 av 500 000 med beroende är kända av
sjukvården el. socialtjänsten• De samhällsekonomiska kostnaderna för missbruk/beroende
uppgår till 150 miljarder, 9 ggr mer än vad samhället idag lägger ner på vård o behandling
• Vården uppfattas inte som attraktiv. Socialtjänsten ofta basen idag, men 9 av 10 vill helst söka hjälp inom sjukvården.
G.L. 8
Mina åtgärdsförslag är framlagda i
G.L. 9
Förslagen gäller en reformerad beroendevård inom åtta områden
1.Tidig identifikation och kort intervention2. Bättre kvalitet, kunskap och högre kompetens3. Tydligare ansvar för effektivare vård4. Utveckla vårdens innehåll och boende, sysselsättning5. Vård utan samtycke 6. Stärkt ställning för individen
7. Polisens och kriminalvårdens roll vid missbruk8. Arbetsplatsen, arbetsmarknadspolitiken och socialförsäkringen
De åtta områdena innehåller totalt 70 förslag till förändringar.
Förändringarna styrs upp genom förslag till:- Ny lag som reglerar kommuner och landstings ansvar samt stärker den
enskildes ställning (pluslag)- Ändringar i en rad andra författningar- Finansiering och genomförande samt - Konsekvensanalys
G.L. 10
Några observationer och slutsatser från remissopinion på Missbruksutredningen
Omkring 200 remisser inkom till socialdepartementet vintern 2011/12 då tiden gick ut
Synpunkter generellt på missbruksutredningen• Respekt för brukaren – icke-moraliserande perspektiv• Kunskapsbaserade förslag
Hög tid för reform• Problemen kända sedan länge, tidigare åtgärder otillräckliga• Reformlinjer– Brukarens behov i centrum, inte huvudmannens revir– Mer tidiga insatser– Tydligare ansvar (tillnyktring, abstinensvård, behandling,
stöd)– Starkare ställning för individen– Insatser med bättre kunskap och högre kvalitet– Både vård och bostad/sysselsättning
Remissopinion på Missbruks-utredningens slutbet. SOU 2011:35, i korthet –tendenser
Område1. Tidig upptäckt och intervention ⇈2a. Tydligare ansvar för effektivare vård ↑2b. Behandlingsansvar samlas hos landstinget
⇅
3. Stärkt ställning för individen ↑4. Vårdens innehåll, boende och
sysselsättning⇈
5. Bättre kvalitet, kunskap och kompetens ⇈6. Vård utan samtycke ↘7. Polisens och kriminalvårdens roll ⇈8. Arbete och socialförsäkring ↑
G.L. 12
Förväntade reformeffekter av mina förslag, efter några år:
• Fler än dagens 1 av 5 upptäcks tidigare och får hjälp• Mer tillgänglig vård, oavsett drog• Bostadsort ska inte avgöra om kunskapsbaserad vård och stöd
erbjuds• En utvecklad kompetens och mer differentierade vårdlösningar• En mer rättssäker vård utan samtycke, som också klarar
samsjuklighet• Stärkt ställning för individen o dennes preferenser• Färre dödsfall liksom våldsbrott med droger inblandade• Mindre samhällsekonomiska konsekvenser (idag 9 ggr mer än
vården kostar)
G.L. 13
Arbete och beroendeproblematikmina utgångspunkter
• Tillgång till arbete ger inte bara egenvärde i sig utan bidrar också till att förebygga + fördröja ett missbruk
• För de som har problem är arbetsplatsen en central arena för att tidigt upptäcka tecken på begynnande missbruk
• Arbetet är i sig den bästa rehabiliterings-insatsen för den som behöver rehabilitering för att ”komma åter”
G.L. 14
Arbetsgivaren/-platsen har ofta kunskapsbrister om möta missbruk
• Var går arbetsgivarens ansvar? Ej skyldig betala, men lönar sig ofta betala ex. behandlingshem (avdragsgillt i deklaration)
• Hur och vem ta samtal med den enskilde?• Bör en sjukskrivning aktualiseras? Kostnad för
arbetsplatsen!• Effekter på arbetslagets ev. bonus/resultat
eller moral?
G.L. 15
Hur ”underlätta” på arbetsplatsen?• Utarbeta en drogpolicy, som tydliggörs för alla
anställda• Kompetensförstärk o utnyttja företags-hälsovården
(fhv) för ta fram o implementera en drogpolicy, screena för riskbruk samt ev. ta emot frisk- o sjukanmälan för enskilda (70 % av arbetsplatserna har fhv idag)
• För arbetsplatser som ej har fhv el. denna ej har rätt kompetens försök utnyttja kommunens ev. team för psykosocialt stöd för rådgivning
G.L. 16
Tidig upptäckt via arbetsplatsen• Överenskom med fhv., egen el. anlitad sådan, att den i
samband med hälsokontroller regelmässigt erbjuder anställda screening av missbruk och vid behov rådgivning. (neutral, ej stigmatiserande)
• Låt fhv. ta emot sjuk- o friskanmälningar - ett annat sätt få tidig signal om begynnande problem
• Ring upp den anställde efter några dagars sjukskrivning o erbjud kontakt o rådgivning
• Om ej fhv finns/kan bör arbetsledningen/facklig fötroendeperson vara lyhörd på tecken och erbjuda samtal el. förmedla
G.L. 17
Intervention vid begynnande missbruk via arbetsplatsen, några medel:
• Samtal via fhv. o uppföljande screening• Erbjud/förmedla begränsade samtal med psykosocial expertis
utanför arbetsplatsen • Pröva att komplettera, vid växande problem, med en
behandlingshemsvistelse (om det sker vid samtidig sjukskrivning kan sjukersättning utgå)
• Pröva med den enskilde ev. byte av arbetsuppgifter• Ibland kan tillfälligt byte av arbetsplats (org. av
arbetsgivarringar) underlätta rehabilitering• Vid större problem med intermittent frånvaro kan en
prövning av särsk. högkostnadsskydd aktualiseras
G.L. 18
Vidareutveckla företagshälsovården• Utveckla fhv till att vid återkommande hälsokontroller (el. i
samband med annat besök) erbjuda frågor om dryckesvanor, blodprov (screena)
• Vid konstaterat begynnande problem erbjud samtal o uppföljning av fhv-läkaren
• Vid djupare problem diskutera extern behandlingshjälp (klargör med arbetsgiv. gränser för detta)
• Låt 1-2 fhv-medarbetare gå en kortare orienteringskurs om screening o att föra samtal
• Finns ej fhv försök avtala om motsvarande insatser med primärvården
• Vid behov bör läkaren överväga sjukskrivning men ange gärna beroendeproblem
G.L. 19
Förbättrade stödåtgärder från samhället kan behövas (= Missbruksutredningens förslag)
• Utvidgad användning av det särskilda högriskskyddet inom sjukförsäkringen
• Särskild rehabiliteringspeng för de som deltar i behandling mot beroende och saknar SGI
• Vid sjukskrivning, utöver 60 dagar, ska läkaren erbjuda pat. en bedömning om det föreligger beroendeproblem
• Statsbidrag för stimulera företagshälsovårdens utvecklade roll inom beroendeområdet
G.L. 20
Dagens behandlingshem kvalitetssäkras m.m. enl. Missbruksutredningens förslag• Offentlig auktorisation av behandlingshem (såväl
privata som offentliga) införs för att i framtiden få bedriva behandling.
• Auktorisering utifrån utvärderad metodik, personalen har kompetens för behandlingen, ”skötsamhet” och system för dokumentation.
• Pluralism i utförare med olika behandlingsmetoder bör eftersträvas.
• Nationellt kvalitetsregister• Nationell valfrihetsdatabas byggs upp.• Ökad möjlighet att själv välja utförare av behandling
m.m.
G.L. 21
Tidig upptäckt och intervention via arbetsplatsen – förväntade effekter
• För arbetsgivaren minskad risk för frånvaro och störningar på arbetsplatsen
• För individen ökat välbefinnande, bättre ekonomi och minskad risk för framtida uppsägning och ”dåliga” odds inför ev. ny anställning
• Bidrar till minska de negativa effekterna för samhället (beskrivna i tidigare bild)